––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––
Molnár-Kovács Zsófia
	kovacs.zsofia@pte.hu

PTE Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar Neveléstudományi Intézet,
Nevelés- és Művelődéstörténeti Tanszék

Online lehetőségek a történeti tankönyvkutatások
forrásainak feltárásában
––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––

Bevezetés

A tananyag kiemelten azon online hazai adatbázisokat és forráscsoportokat helyezi az érdeklődés fókuszába, melyek a történeti tankönyvkutatások során — a közgyűjteményekben elérhető forrásanyagokon felül — elektronikus módon lehetővé teszik a kapcsolódó elsődleges és másodlagos források keresését, megtekintését, (esetleg) kutatási célú letöltését. Az áttekintett adatbázisok sorában kiemelkedik az Arcanum Digitális Tudománytár, valamint a Hungaricana közgyűjteményi portál. Ez utóbbi adatbázis két gyűjteménye mindenképpen hangsúlyos: a Magyarországi Rendeletek Tára és az Iskolai értesítők. A tananyagban kifejtett online lehetőségek kibontását a dualizmus kori források példáján keresztül szemléltetjük.

Kutatási előzmények

A történeti tankönyvkutatások magyar nyelvű forrásainak feltárását, azok hozzáférési lehetőségeinek kibontását a 2010-es években szisztematikusan, fokról fokra építettük, a hangsúlyok horizontálisan és vertikálisan is formálódtak, illetve mélyültek. E folyamat első jelentősebb állomásának „A tankönyvkutatás magyar bibliográfiája (2000–2010)” című forrásmunka-jegyzéket tekintjük a közzétett 1077 bibliográfiai tétellel (lásd Molnár-Kovács, 2013b; lásd még Márhoffer, 2013).
„A kötet összeállításának célja egy olyan, teljességre törekvő irodalomjegyzék elkészítése volt, mely egyrészt számba veszi a tankönyvi kérdéskör általános perspektíváit, a tankönyvkutatás pozícióit, tendenciáit előtérbe helyező bibliográfiai tételeket (lásd a Tankönyvekről általában – szakirodalmi alapok c. első fejezet), másrészt pedig demonstrálja a történelemtankönyvek kutatásának súlypontjait, a történelem-tankönyvi megközelítésmódokat és reprezentációkat (lásd a Történelemtankönyv-kutatás c. második fejezet).” (Molnár-Kovács, 2013a)

1. kép: A tankönyvkutatás magyar bibliográfiája (2000–2010)
(Molnár-Kovács, 2013b) – https://bit.ly/3rQJ2p0

2017-ben jelent meg „A tankönyvkutatások dualizmus kori forrásai” című kötet, mely — az 1867 és 1918 közötti időszak tankönyvkutatásának forrásismereti aspektusait tárgyaló bevezető tanulmány, valamint a források főbb hazai és nemzetközi lelőhelyére, helyszínére fókuszáló írással párhuzamosan — a forrásközlésre helyezi a hangsúlyt.
„A könyv legterjedelmesebb és legmeghatározóbb része a 78 db forrást, illetve forrásrészletet felvonultató „Forrásgyűjtemény”, melynek elkészítése során több szempont is érvényesült. A gyűjteményben elsődleges és másodlagos írásos források kaptak helyet [...]. A források kiválasztása során sokrétű, gazdag válogatást tükröző forrásbázis létrehozására törekedtünk, mely változatos képet ad a korszakkal kapcsolatos tankönyvkutatások lehetséges írásos kútfőiről.” (Molnár-Kovács, 2017. 15–16. o.)
„A könyv harmadik és egyben utolsó nagyobb egysége „A dualizmus kori tankönyvek kutatásának 1918 utáni annotált hazai szakirodalma”. A jegyzék összesen 81 tételt tartalmaz, köztük az OPKM ’80-as években megjelent tankönyvi kötetkatalógusait, szaktanulmányokat, PhD értekezéseket és számos folyóiratcikket.” (Molnár-Kovács, 2017. 20. o.)

2. kép: A tankönyvkutatások dualizmus kori forrásai
(Molnár-Kovács, 2017)

Két évvel később, 2019-ben látott napvilágot „A magyar tankönyvkutatások forrásdimenziói (1867–1918)” című munka, mely a fellelhető források tipizálását helyezi fókuszba, s a megalkotott forrásdimenziókban (aldimenziókban) rejlő forráselemző lehetőségeket kiemelten tárgyalja.
„E könyv tehát A tankönyvkutatások dualizmus kori forrásai című kötetben megkezdett törekvéseket viszi tovább, s az abban elhelyezett írásos forrásokkal, forráscsoportokkal, forrásismereti háttérrel foglalkozik behatóbban. Ahogy jelen könyv címében is szerepel, ún. forrásdimenziók felállításával, azokhoz rendelve kívántuk strukturálni azon forrásokat, melyek mentén a dualizmus kori tankönyvek kutatása eredményesen megvalósítható. E forrásdimenziók — melyek egyúttal a könyv fő szerkezeti csomópontjait is képezik — a következők: oktatáspolitikai dimenzió, pedagógiai-iskolai dimenzió, szakmai irodalom dimenziója.” (Molnár-Kovács, 2019. 14. o.)

3. kép: A magyar tankönyvkutatások forrásdimenziói (1867–1918)
(Molnár-Kovács, 2019)

Vajda Barnabás 2020-ban megjelent munkájában mindhárom kötetet (Molnár-Kovács, 2013b, 2017, 2019) egy önálló alfejezetben tárgyalja, azok forrásfeltáró, további tankönyvkutatásokat ösztönző érdemeire fel is hívja olvasói figyelmét (lásd Vajda, 2020. 45–48. o.). Vajda Barnabás „Történelemdidaktika és történelemtankönyv-kutatás” című könyvének szerzői előszavában megfogalmazott bevezető gondolatok pedig a szakirodalmi források tankönyvkutatásokban betöltött szerepét és relevanciáját (is) hangsúlyozzák.
„Nagyon fontos, hogy a tankönyvkutatásnak mindig a szaktudomány legújabb ismeretein kell állnia, arra kell támaszkodnia, abból kell kiindulnia. A tankönyvkutatónak ismernie kell a vizsgált téma legrelevánsabb szakirodalmát, lehetőleg a nemzetközit is.” (Vajda, 2020. 11. o.)

A magyar tankönyvkutatás forrásdimenziói

A tananyag fő sodrában, illetve a továbbiakban a magyar tankönyvkutatások mindhárom említett forrásdimenziójára (oktatáspolitikai dimenzió, pedagógiai-iskolai dimenzió, szakmai irodalom dimenziója) vetünk egy pillantást, hogy lássuk, mely források, forráscsoportok digitális hozzáférésére van lehetőség, illetve azok mely hazai adatbázis révén és milyen módon hozzáférhetőek. A három dimenzióhoz tartozó aldimenziók áttekintési sorrendjét a 4. kép is szemlélteti, melynek segítségével az egyes dimenziók/aldimenziók rendszeréről is világos képet kapunk.

4. kép: A magyar tankönyvkutatások forrásdimenziói (1867–1918)
(Forrás: Molnár-Kovács, 2019. 15. o.)

Hazai online adatbázisok történeti tankönyvkutatásokat
segítő digitális tartalmai

	Rendeletek, paragrafusok

Az 1867–1918 közötti időszak hazai rendeleteinek főbb forráskiadványai: a Magyarországi Rendeletek Tára, a Néptanítók Lapja, a Hivatalos Közlöny (valamint „A magyarországi népoktatásügy, kereskedelmi és ipari szakoktatás szervezete és közigazgatása” című kötetek, lásd Lévay, Morlin és Szuppán, 1893; Morlin és Szuppán, 1898).
	E forráskiadványok főbb online lelőhelyei: a Hungaricana közgyűjteményi portál, továbbá az Arcanum Digitális Tudománytár. Emellett vethetünk egy pillantást a Digitalizált Törvényhozási Tudástárra is, mely a fókuszba helyezett rendeletek kapcsán szintén a Hungaricanara irányítja át az érdeklődőket.
	Ahogy a Digitalizált Törvényhozási Tudástár a Magyarországi Rendelete Tárával kapcsolatban hangsúlyozza: „Az adatbázis az 1867 és 1945 között megjelentetett kiadvány nyomtatott köteteinek digitalizált változatát tartalmazza. [...] A Rendeletek Tára válogatva tartalmazza az adott időszakban kiadott királyi (kormányzói) rendeleteket, miniszterelnöki rendeleteket, kormány- [...] rendeleteket, miniszteri rendeleteket, egyéb, a jogszabályok körébe nem tartozó rendelkezéseket”. Az Arcanum Digitális Tudománytár pedig „a teljesség igényével teszi hozzáférhetővé és kereshetővé múltunk legfontosabb nyomtatott forrásait (tudományos és szakfolyóiratok, heti- és napilapok, valamint lexikonok és tematikus könyvgyűjtemények legjavát). [...] A teljes szövegű keresés új távlatokat nyit az érdeklődők számára, a dokumentumok minden szava, kifejezése, személy és helységnevek könnyen, gyorsan kutathatók, a kutatónak így már csak a források értékelését, a következtetések levonását kell elvégeznie.” 
	Tantervek

A dualizmus korabeli tantervek online hozzáférési lehetőségéről ugyan nincsen tudomásunk, azonban a Pécsi Tudományegyetem Egyetemi Könyvtár és Tudásközpont digitalizált dokumentumgyűjteményének Digitália című felületét érdemes e szempontból külön is górcső alá venni. A Digitálián kiemelten a két világháború közötti időszakban jóváhagyott tantervekből és utasításokból szemezgethetünk, azonban a digitális források körének bővítése az olvasói igények felmérésével párhuzamosan folyamatos. Így e törekvések mentén a továbbiakban a tantervi források szélesebb körű áttekintésére is lehetőség adódhat.

	(Tanügyi) szakmai testületek, bizottságok iratanyaga

A dualizmus korát tekintve kiemelt figyelmet szenteltünk a korabeli (tanügyi) szakmai testületek utókor számára fennmaradt írásos dokumentációjára, ezen belül pedig többek között a tankönyvbizottsági értekezlet (1868. augusztus 3–11.) jegyzőkönyvére (lásd Molnár-Kovács, 2019. 52–58. o.; lásd még Molnár-Kovács, 2017).
	A bizottsági ülés jegyzőkönyve több forrásból is ismert, illetve több korabeli dokumentumban is megjelent. Hozzáférhető a Néptanítók Lapjában, a Budapesti Közlönyben, továbbá Dölle Ödön 1871-ben kiadott munkájában, „A nevelészet történeté”-ben (A népiskolai olvasó-, tan- és vezérkönyvek kidolgozása..., 1868a, 1868b, 1868c, 1868d; Dölle, 1871. 261–285. o.). Emellett pedig Molnár-Kovács Zsófia 2017. évi forrásgyűjteményében is olvasható (lásd Molnár-Kovács, 2017. 183–208. o.). A megjelölt forráskiadványok (Dölle, 1871 kivételével) főbb online lelőhelye az Arcanum Digitális Tudománytár, ahol a megjelölt folyóiratok hasábjain a jegyzőkönyv szövege teljes terjedelmében megtalálható.

	Tankönyvek

Azt bátran kijelenthetjük, hogy egy adott korszak tankönyveinek többszempontú vizsgálata természetesen elsősorban maguknak a tankönyvi köteteknek a kézbevétele, alapos áttekintése, részletes elemzése révén lehetséges. A magyar tankönyvek 1867–1918 közötti időszakból ránk maradt példányainak kutatói szándékú kézbevételére napjainkban a legkiemelkedőbb hazai tankönyvállománnyal rendelkező intézményben, az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeumban, illetve annak könyvtárában, Nemzeti Tankönyvtárában van lehetőség. (Molnár-Kovács, 2019) Online hozzáférés tehát (egyelőre) nem lehetséges a tankönyvi kötetek átfogó feltérképezéséhez, megismeréséhez, ugyanakkor a történeti tankönyvkutatások előmozdításának — és a források hosszútávú állagmegőrzének — egyik záloga a tankönyvek digitalizálási munkálatainak ösztönzése, az erre irányuló törekvések hatékony érvényesítése, valamint a digitalizált forrásdokumentumokhoz való online hozzáférés széleskörű biztosítása.

	Tankönyvszerzői iratanyagok, hagyatékok

A tankönyvszerzői iratanyagok, illetve hagyatékok legfőbb lelőhelyei természetszerűleg a levéltárak, kézirattárak, így például Schultz Imre (tankönyvszerző, tanító, tanítóképző-intézeti igazgató) irathagyatéka a Pécsi Tudományegyetem Egyetemi Levéltár állományát gazdagítja (PTE EL XIV. 801. Schultz Imre irathagyatéka). A hazai levéltári iratanyagok, illetve források online adatbázisai ugyanakkor szintúgy hasznos kutatási platformot kínálnak. Kiemelkedik ezek közül a Hungaricana adatbázis, melyen keresztül — a Könyv- és Dokumentumtárban — a Levéltári iratok és a Levéltári kiadványok online is elérhetőek. A főbb online lelőhelyek közt tehát mindenekelőtt a Hungaricana közgyűjteményi portál jelentőségét hangsúlyozzuk, ugyanakkor a Magyar Nemzeti Levéltár adatbázisait is érdemes tüzetesebb vizsgálat alá vetni. (lásd még Molnár-Kovács, 2019)

	Iskolai értesítők

A nevelés- és oktatástörténeti kutatásokban az iskolai értesítők kiemelkedő forrásértéke különösen iskolatörténeti és helytörténeti aspektusból ismeretes. A hazai iskolai értesítők történeti tankönyvkutatásokban betöltött szerepe azonban kevésbé ismert, azok autentikus elsődleges forrásként való érvényesülése a tankönyvkutatások során mindenekelőtt a tankönyvhasználat- és a tankönyvszerzői életút-vizsgálat során érhető tetten. (lásd Molnár-Kovács, 2019)
	Az iskolai értesítők az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum egyik különgyűjteményét alkotják, mely a teljesség igényével gyűjti annak példányait (lásd Gráberné Bősze, 2007). Az értesítőkre alapozott kutatásokat elősegíti továbbá, hogy a Hungaricana adatbázison keresztül a Könyv- és Dokumentumtárban egyrészt az Iskolai értesítők digitalizált gyűjteménye, másrészt pedig „A magyarországi iskolai értesítők bibliográfiájának” kötetei is elérhetőek.

	Dualizmus korabeli tankönyvi (szak)irodalom

A dualizmus korabeli pedagógiai szaklapok közül mindenekelőtt a Magyar Paedagogiát, mint az első hazai tudományos nevelésügyi folyóiratot említjük. A dualizmus idején az Értekezések (később Tanulmányok), a Hazai irodalom és a Vegyesek című rovata is rendszeresen közölt tankönyvekkel kapcsolatos cikkeket. Az 1868-ban induló Néptanítók Lapjában, a Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium hivatalos orgánumában szintén jellemző volt a tankönyvekről szóló írások (cikkek, cikksorozatok) közreadása. A Néptanítók Lapja azonban más szempontból is külön figyelmet kíván, hiszen a Hivatalos Közlönnyel és a Magyarországi Rendeletek Tárával együtt a korszak tankönyvi rendeleteinek, valamint az engedélyezett tankönyvek jegyzékének főbb forráskiadványait jelentették. Szót kell ejtenünk továbbá az 1867-ben alapított Országos Középiskolai Tanáregylet folyóiratáról, az Országos Középiskolai Tanáregyesületi Közlönyről, mely szintén rendszeresen jelentetett meg tankönyvi írásokat. (lásd Molnár-Kovács, 2019. 109–113. o.)
	E folyóiratok főbb online lelőhelyét a korábbiakban már többször méltán hangsúlyozott Arcanum Digitális Tudománytár jelenti.

	1918 utáni tankönyvi szakirodalom

Ahogy valamennyi tudományos vizsgálódás során joggal várható, kellő figyelmet szükséges fordítanunk azokra a kutatási előzményekre, publikációkra, tendenciákra, melyekre napjainkban az 1867–1918 közötti korszakot fókuszba állító tankönyvkutatások támaszkodhatnak, s melyekre építve a korszak tankönyveinek vizsgálata teljes bizonyossággal tovább strukturálható, fejleszthető. A kutatási előzmények teljességre törekvő összegyűjtése során lehetőségünk nyílik – akarva-akaratlanul, de tulajdonképpen megkerülhetetlenül – a másodlagos források digitális hozzáférhetőségének feltérképezésére is.
	A forráskiadványok közt számos folyóiratcikk sorakozik: a vizsgált szakirodalmi tételek közel 2/3-a könyvfejezet formájában vagy (szak)folyóiratban közzétett tanulmányként azonosítható (lásd Molnár-Kovács, 2019). A folyóiratok sorában megtaláljuk például a Magyar Pedagógiát, az Educatiot, a Könyv és Nevelést, az Iskolakultúrát, a Neveléstörténetet, a Történelemtanítást, melyek releváns cikkeihez való digitális hozzáférés meglehetősen széleskörű. A folyóiratcikkek esetében ezért alapvető tájékozódási kiindulópontot jelent a folyóiratok internetes honlapjainak felkeresése, továbbá az adatbázis-alapú keresés, melyek közül első körben az Elektronikus Periodika Archívum és Adatbázist ajánljuk.

Összegző gondolatok

A nevelés- és művelődéstörténeti források — így a történeti tankönyvkutatások során is előtérbe kerülő forrásanyagok — esetében egyre sürgetőbb igény mutatkozik a digitális világ nyújtotta előnyök érvényesítésére, tehát mind az elsődleges, mind pedig a másodlagos kútfőket tekintve a széleskörű elektronikus alapú hozzáférés lehetőségének megteremtésére.
	A hazai tankönyvek — nemzetközi trendekhez is igazodó — digitalizálási folyamatának felgyorsítását különösképpen hangsúlyozni szükséges, hiszen a közgyűjtemények felkeresésének akadályoztatása esetén az aktív kutatói tevékenység ezáltal valóban fenntartható és tovább erősíthető, emellett a digitalizált dokumentumokra épített elemző vizsgálatok hatékonysága fokozható és tovább mélyíthető.

Kérdések és válaszok

1.	Melyek azok a főbb online hazai adatbázisok, melyek a történeti tankönyvkutatások forrásaihoz való hozzáférés tekintetében meghatározóak?

Arcanum Digitális Tudománytár – https://adtplus.arcanum.hu/hu/
Hungaricana közgyűjteményi portál – https://library.hungaricana.hu/hu/

2.	Soroljon fel néhány olyan, az elmúlt 10 évben megjelent könyvet, melyek a magyar tankönyvkutatások elsődleges és/vagy másodlagos forrásait helyezik az érdeklődés fókuszába!

Például:

•	Molnár-Kovács Zsófia (2013): A tankönyvkutatás magyar bibliográfiája (2000–2010). Különös tekintettel a történelemtankönyvek vizsgálatára. A Pécsi Egyetemi Könyvtár kiadványai 11. Pécsi Tudományegyetem Egyetemi Könyvtár, Pécs – https://bit.ly/3rQJ2p0
•	Molnár-Kovács Zsófia (2017): A tankönyvkutatások dualizmus kori forrásai. Tanulmányok és forrásgyűjtemény. Capillatus Kiadó, Pécs.
•	Molnár-Kovács Zsófia (2019): A magyar tankönyvkutatások forrásdimenziói (1867–1918). Institutio Kiadó, Pécs.

3.	Vázolja fel a magyar tankönyvkutatások forrásdimenzióinak (1867–1918) rendszerét!

Lásd a tanulmány 4. képét – A magyar tankönyvkutatások forrásdimenziói (1867–1918) (Forrás: Molnár-Kovács, 2019. 15. o.)

4.	A tananyagban olvasottak és az értesítőkben fellelt adatok alapján hogyan vélekedik arról, hogy milyen aspektusból játszanak meghatározó szerepet az iskolai értesítők a történeti tankönyvkutatásokban?

Nyissa meg a Hungaricana adatbázison keresztül az Iskolai értesítők digitalizált gyűjteményét (http://bit.ly/3d9S1hd), azon belül pedig az Iskolai értesítők helységnév szerint című felületet! Válasszon ki néhány intézményt, s lehetőség szerint nézzen át 2-3 (vagy tetszés szerint akár több) iskolai értesítőt, s keressen bennük tankönyvekre vonatkozó adatokat, információkat!
A hazai iskolai értesítőkben adott intézményre, adott évfolyamra (osztályra) és adott tanévre vonatkozóan tankönyvhasználati adatokat találunk, melyek vagy az adott tanévben elvégzett iskolai tananyag részeként vagy külön tankönyvjegyzék formájában kerültek feltüntetésre. Emellett pedig a tankönyvszerzők életút-vizsgálata kapcsán az iskolai értesítőkben rögzített tények és adatok hozzájárulnak a tankönyvszerzők életének és munkásságának részletekbe menő megismeréséhez.

5.	Melyek azok pedagógiai szaklapok, melyek a dualizmus korában, illetve 1918 után (a dualizmus korára vonatkozóan) rendszeresen közöltek/közölnek tankönyvekkel kapcsolatos cikkeket, tankönyvi írásokat?

Emeljen ki néhány példát a folyóiratok közül és jelölje meg ezek főbb online hozzáférési lehetőségeit!

Dualizmus korabeli például:

•	Magyar Paedagogia,
•	Néptanítók Lapja,
•	Hivatalos Közlöny,
•	Országos Középiskolai Tanáregyesületi Közlöny

1918 utáni például:

•	Magyar Pedagógia,
•	Educatio,
•	Könyv és Nevelés,
•	Iskolakultúra,
•	Neveléstörténet,
•	Történelemtanítás

A dualizmus kori pedagógiai szaklapok főbb online lelőhelye az Arcanum Digitális Tudománytár. Az 1918 utáni folyóiratcikkek esetében pedig első körben a folyóiratok internetes honlapjainak felkeresése javasolt, továbbá az adatbázisok közül az Elektronikus Periodika Archívum és Adatbázis meghatározó.

Irodalom

A népiskolai olvasó-, tan- és vezérkönyvek kidolgozása tárgyában közoktatási m. kir. miniszter ur ö excellentiája által összehivott bizottság értekezleteinek jegyzőkönyve, 1868. aug. 3-ától 11-ig. Néptanitók Lapja, 1868a. 41. sz. 641–646.
A népiskolai olvasó-, tan- és vezérkönyvek kidolgozása tárgyában közoktatási m. kir. miniszter ur ö excellentiája által összehivott bizottság értekezleteinek jegyzőkönyve, 1868. aug. 3-ától 11-ig. Néptanitók Lapja, 1868b. 42. sz. 657–662.
A népiskolai olvasó-, tan- és vezérkönyvek kidolgozása tárgyában közoktatási m. kir. minister ur ő excellentiája által összehivott bizottság értekezleteinek jegyzőkönyve, 1868. aug. 3-ától 11-ig. Budapesti Közlöny, 1868c. 272. sz. 2576–2577., 2579.
A népiskolai olvasó-, tan- és vezérkönyvek kidolgozása tárgyában közoktatási m. kir. minister ur ő excellentiája által összehivott bizottság értekezleteinek jegyzőkönyve, 1868. aug. 3-ától 11-ig. Budapesti Közlöny, 1868d. 273. sz. 2592–2593., 2595–2596.
Dölle Ödön (1871): A nevelészet története. Tanítók és tanítójelöltek számára. Lauffer Vilmos tulajdona, Pest.
Gráberné Bősze Klára (2007): A magyarországi iskolai értesítők/évkönyvek évszázadai, és bibliográfiai feltárásuk. Könyv és Nevelés, IX. 1. sz. 77–85. – https://epa.oszk.hu/01200/01245/00033/gbk_0701.htm
Lévay Ferencz, Morlin Emil és Szuppán Vilmos (1893, szerk.): A magyarországi népoktatásügy, kereskedelmi és ipari szakoktatás szervezete és közigazgatása. A kisdedóvásra, népoktatási tanintézetekre, (elemi és felső népiskolákra, polgári iskolákra, tanitóképző intézetekre), felsőbb leányiskolákra, kereskedelmi tanintézetekre és a vallás- és közoktatásügyi ministerium hatáskörébe tartozó ipariskolákra vonatkozó összes törvények, szabályrendeletek, utasitások, rendeletek és döntvények gyüjteménye. (I. kötet.) Kisdedóvás és népoktatás (elemi, felső nép- és polgári iskolák). Eggenberger-féle Könyvkereskedés, Budapest
Márhoffer Nikolett (2013): Fontos bibliográfia született a tankönyvkutatók számára. Gondolatok Molnár-Kovács Zsófia: A tankönyvkutatás magyar bibliográfiája (2000–2010) c. kötetéről. Történelemtanítás – Online Történelemdidaktikai folyóirat, (XLVIII.) Új folyam IV. 3–4. sz.
	https://bit.ly/3rR9A9G
Molnár-Kovács Zsófia (2013a): A tankönyvkutatás 21. századi magyar szakirodalmáról. Történelemtanítás – Online Történelemdidaktikai folyóirat, (XLVIII.) Új folyam IV. 3–4. sz. – https://bit.ly/3b6Bbgk
Molnár-Kovács Zsófia (2013b): A tankönyvkutatás magyar bibliográfiája (2000–2010). Különös tekintettel a történelemtankönyvek vizsgálatára. A Pécsi Egyetemi Könyvtár kiadványai 11. Pécsi Tudományegyetem Egyetemi Könyvtár, Pécs. https://bit.ly/3rQJ2p0
Molnár-Kovács Zsófia (2017): A tankönyvkutatások dualizmus kori forrásai. Tanulmányok és forrásgyűjtemény. Capillatus Kiadó, Pécs.
Molnár-Kovács Zsófia (2019): A magyar tankönyvkutatások forrásdimenziói (1867–1918). Institutio Kiadó, Pécs
Morlin Emil és Szuppán Vilmos (1898, szerk.): A magyarországi népoktatásügy, kereskedelmi és ipari szakoktatás szervezete és közigazgatása. A kisdedóvásra, népoktatási tanintézetekre (elemi és felső népiskolákra, polgári iskolákra, tanitóképző intézetekre), felsőbb leányiskolákra, kereskedelmi tanintézetekre és a vallás- és közoktatásügyi ministerium hatáskörébe tartozó ipariskolákra vonatkozó összes törvények, szabályrendeletek, utasitások, rendeletek és döntvények gyüjteménye. (II. kötet.) Tanitóképzés, felsőbb leányiskolák, szakoktatás stb. Eggenberger-féle Könyvkereskedés, Budapest
Vajda Barnabás (2020): Történelemdidaktika és történelemtankönyv-kutatás. Selye János Egyetem Tanárképző Kar, Komárom
	https://bit.ly/2LLYyDh

Levéltári forrás

Pécsi Tudományegyetem Egyetemi Levéltár (PTE EL) XIV. 801. Schultz Imre irathagyatéka

Internetes források

•	Arcanum Digitális Tudománytár
https://adtplus.arcanum.hu/hu/
•	Arcanum Digitális Tudománytár – Ismertető
http://www.arcanum.hu/hu/adt/
•	Digitália – Pécsi Tudományegyetem
https://digitalia.lib.pte.hu/
•	Digitalizált Törvényhozási Tudástár – Gyűjteményismertetők
https://dtt.ogyk.hu/hu/
•	Digitalizált Törvényhozási Tudástár – Magyarországi Rendeletek Tára – https://bit.ly/3jMCMff
•	Educatio
http://www.hier.iif.hu/hu/index.php
•	Educatio – AKJournals
https://akjournals.com/view/journals/2063/2063-overview.xml
•	Elektronikus Periodika Archívum és Adatbázis
http://epa.oszk.hu/
•	Georg-Eckert-Institut – Leibniz-Institut für internationale Schulbuchforschung, Braunschweig
http://www.gei.de/home.html

•	Hungaricana közgyűjteményi portál
https://library.hungaricana.hu/hu/
•	Iskolai értesítők – Hungaricana
https://library.hungaricana.hu/hu/collection/iskolai_ertesitok
•	Iskolai értesítők különgyűjteménye – OPKM
https://www.opkm.hu/?lap=dok/dok&dok_id=15
•	Iskolakultúra
http://www.iskolakultura.hu/index.php/iskolakultura/
•	Könyv és Nevelés
https://folyoiratok.oh.gov.hu/konyv-es-neveles
•	Levéltári iratok – Hungaricana
https://library.hungaricana.hu/hu/collection/leveltari_iratok/
•	Levéltári kiadványok – Hungaricana
http://bit.ly/377OD2o
•	Magyar Nemzeti Digitális Archívum
https://mandadb.hu/
•	Magyar Nemzeti Levéltár – Adatbázisok
http://mnl.gov.hu/adatbazisok
•	Magyar Pedagógia
http://www.magyarpedagogia.hu/
•	Magyarországi Rendeletek Tára 1867–1945
https://library.hungaricana.hu/hu/collection/ogyk_rendeletek_tara/
•	Neveléstörténet
http://www.kodolanyi.hu/nevelestortenet/
•	Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum, Budapest
https://www.opkm.hu/
•	Polymatheia
http://www.polymatheia.hu/
•	Tantervek – Digitália – Pécsi Tudományegyetem
https://bit.ly/3t77gwT
•	Történelemtanítás – Online történelemdidaktikai folyóirat
https://www.folyoirat.tortenelemtanitas.hu/